## Mudre Izreke

Poglavlje: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31

-Reset+

### Poglavlje 14

1 Ženska mudrost sagradi kuću, a ludost je rukama razgrađuje.
2 Tko živi s poštenjem, boji se Jahve, a tko ide stranputicom, prezire ga.
3 U luđakovim je ustima šiba za oholost njegovu, a mudre štite vlastite usne.
4 Gdje nema volova, prazne su jasle, a obilna je žetva od snage bikove.
5 Istinit svjedok ne laže, a krivi svjedok širi laž.
6 Podsmjevač traži mudrost i ne nalazi je, a razumni lako dolazi do znanja.
7 Idi od čovjeka bezumna jer nećeš upoznati usne što zbore znanje.
8 Mudrost je pametna čovjeka u tom što pazi na svoj put, a bezumnička ludost prijevara je.
9 Luđacima je grijeh šala, a milost je Božja s poštenima.
10 Srce poznaje svoj jad, i veselje njegovo ne može dijeliti nitko drugi.
11 Dom opakih propast će, a šator će pravednika procvasti.
12 Neki se put učini čovjeku prav, a na koncu vodi k smrti.
13 I u smijehu srce osjeća bol, a poslije veselja dolazi tuga.
14 Otpadnik se siti svojim prestupcima, a dobar čovjek svojim radom.
15 Glupan vjeruje svakoj riječi, a pametan pazi na korak svoj.
16 Mudar se boji i oda zla se uklanja, a bezuman se raspaljuje i bez straha je.
17 Nagao čovjek čini ludosti, a razborit ih podnosi.
18 Glupaci baštine ludost, a mudre ovjenčava znanje.
19 Zli padaju ničice pred dobrima i opaki pred vratima pravednikovim.
20 I svom prijatelju mrzak je siromah, a bogataš ima mnogo ljubitelja.
21 Griješi tko prezire bližnjega svoga, a blago onomu tko je milostiv ubogima.
22 Koji snuju zlo, ne hode li stranputicom, a zar nisu dobrota i vjernost s onima koji snuju dobro?
23 U svakom trudu ima probitka, a pusto brbljanje samo je na siromaštvo.
24 Mudrima je vijenac bogatstvo njihovo, a bezumnima kruna - njihova ludost.
25 Istinit svjedok izbavlja duše, a tko laži širi, taj je varalica.
26 U strahu je Gospodnjem veliko pouzdanje i njegovim je sinovima utočište.
27 Strah Gospodnji izvor je života: on izbavlja od zamke smrti.
28 Mnoštvo je naroda ponos kralju, a bez puka knez propada.
29 Tko se teško srdi, velike je razboritosti, a nabusit duhom pokazuje ludost.
30 Mirno je srce život tijelu, a ljubomor je gnjilež u kostima.
31 Tko tlači siromaha huli na stvoritelja, a časti ga tko je milostiv ubogomu.
32 Opaki propada zbog vlastite pakosti, a pravednik i u samoj smrti nalazi utočište.
33 U razumnu srcu mudrost počiva, a što je u bezumnome, to se i pokaže.
34 Pravednost uzvisuje narod, a grijeh je sramota pucima.
35 Kralju je mio razborit sluga, a na sramotna se srdi.